Filosofia:kausaliteetti
syysuhde | syy-seuraussuhde | kausaliteetti | kausaalinen suhde
syysuhde | |||
syy-seuraussuhde | |||
kausaliteetti | |||
kausaalinen suhde |
Määritelmä
metafysiikassa käsitys, jonka mukaan tietystä ilmiöstä seuraa säännönmukaisesti jokin tietty toinen ilmiö, jolloin näiden ilmiöiden välillä on lainomainen suhde
Selite
Modernissa filosofiassa ja tieteessä syysuhde on perinteisesti ymmärretty temporaalisina luonnonlakien hallitsemina tapahtumapareina tai -ketjuina. Sellainen on suhde, joka kytkee toisiinsa tapahtumapareja (syy ja vaikutus) siten, että toisen katsotaan sattuneen sen vuoksi, että toinenkin sattui. Modernin tieteen kausaliteettikäsitys korvasi Aristoteleen finaalisen syyn (luonnon)tieteellisessä selittämisessä ja siinä tavallaan yhteensulautui aristotelinen materiaalinen, vaikuttava ja formaalinen syy.
Modernissa filosofiassa, erityisesti varhaisen modernin mekaniikassa kausaalista suhdetta pidettiin itsestäänselvyytenä, mutta David Hume (1711-1776) osoitti teoksessaan Treatise on Human Nature (1738-1740), että kausaalista suhdetta ei voida koskaan havaita - voidaan vain havaita, että kaksi asiaa esiintyy toistensa yhteydessä (constant conjunction). Humen argumentti oli yksi keskeinen lähtökohta Immanuel Kantin (1724-1804) kriittiselle filosofialle, jossa kausaliteetti asemoituu yhdeksi ymmärryksen välttämättömistä apriorista kategorioista. Vasta syysuhteen valossa maailma jäsentyy ymmärrettäväksi. Emme voi tietää vallitseeko olioiden sinänsä maailmassa syysuhde, mutta inhimillisessä kokemuksessa olemme sidottuja siihen.
Modernissa filosofiassa, erityisesti varhaisen modernin mekaniikassa kausaalista suhdetta pidettiin itsestäänselvyytenä, mutta David Hume (1711-1776) osoitti teoksessaan Treatise on Human Nature (1738-1740), että kausaalista suhdetta ei voida koskaan havaita - voidaan vain havaita, että kaksi asiaa esiintyy toistensa yhteydessä (constant conjunction). Humen argumentti oli yksi keskeinen lähtökohta Immanuel Kantin (1724-1804) kriittiselle filosofialle, jossa kausaliteetti asemoituu yhdeksi ymmärryksen välttämättömistä apriorista kategorioista. Vasta syysuhteen valossa maailma jäsentyy ymmärrettäväksi. Emme voi tietää vallitseeko olioiden sinänsä maailmassa syysuhde, mutta inhimillisessä kokemuksessa olemme sidottuja siihen.
Erikieliset vastineet
causal relation | englanti (English) | |
causality | englanti (English) | |
causalité | ranska (français) | |
kausalitet | ruotsi (svenska) | |
Kausalität | saksa (Deutsch) | |
kausaalsus | viro (eesti) |
Lähikäsitteet
- efektiivinen syy
- finaalinen syy (vastakohta)
- formaalinen syy
- inus-ehto
- kategoria
- materiaalinen syy
- syy
Käytetyt lähteet
KeinänenJVadenT2011b, KorkmanYrjönsuuri1998, LaunisVOksanenMSajamaS2010, SaarinenE1994, YrjönsuuriM1996
Alaviitteet
Lähdeviittaus tähän sivuun:
Tieteen termipankki 8.9.2024: Filosofia:kausaliteetti. (Tarkka osoite: https://tieteentermipankki.fi/wiki/Filosofia:kausaliteetti.)